Két karácsony külföldön: Olaszországban és Svédországban
![](https://archiv.szoknyaesnadrag.hu/wp-content/uploads/2017/12/karácsony_olaszország_svédország_betlehem_mikulás_www.szoknyaesnadrag.hu_-1080x608.jpg)
Egy olasz mondás szerint a Húsvétot mindenki azzal tölti, akivel csak akarja, karácsonykor viszont nincs mese, az az ünnep a családé. Svédországban ilyenkor a felnőttek is mesét néznek és gumicukrot esznek, ami igazán szívmelengető a hideg skandináv télben. Elmeséljük, mi minden történik ezeken kívül, ha ebben a két országban karácsonyozunk.
Elöljáróban eláruljuk, tapasztalatunk szerint igazán akkor érezhetjük magunkat jól ünnepkor egy másik országban, ha tényleg nyitottak vagyunk. Még akkor is, ha a karácsony külföldön teljesen más, mint amit megszoktunk, mert pont az a szép benne, hogy más, mint amit ismerünk.
Két karácsony külföldön: Olaszországban
Bár a hóesés csak néhány északi tartomány és hegyi városka kiváltsága, a karácsonyi hangulat így is hatalmába keríti egész Olaszországot. Kisebb-nagyobb adventi vásárok, jégpályák, ünnepi fénydekoráció és karácsonyi koncertek jelzik az ünnep közeledtét, na meg az úton-útfélen felbukkanó Betlehem. Néhány lelkesebb karácsonyváró család az otthona egyik zugában állítja fel a – szerintem sokszor igen giccsesre sikeredett – jászolt, amihez egészen elképesztő kellékeket lehet kapni, meglehetősen borsos összegért cserébe.
A mi lakásunkban nem csak helyhiány miatt nem épül ilyesmi, hanem azért sem, mert a kisfiam gyorsan “rendet tenne” benne. Ezt azért tudom ilyen biztosan, mert vendégségben testközelbe került egy olyan Betlehemmel, amiben még csobogó szökőkút is működött – nos, egy óvatlan pillanatban a három királyból kettőt megfürdetett ennek vizében, amitől a vendéglátónk ereiben megállt a vér. Szerencsére nem esett baja egyik megfáradt vándornak sem, így a kedélyek gyorsan lecsillapodtak.
Azonban nem csak a négy fal között találkozhatunk jászollal, hanem főtereken, kacskaringós utcák kertjeiben, iskolák udvarában, sőt, akár még kikötőkben is. Sok helyen számokkal látják el ezeket a legapróbb részletekig kidolgozott építményeket, és az adventi időszakban szavazni lehet, hogy melyiket találtuk a leginkább tetszetősnek. A szépségverseny győztesét oltári büszkeség tölti el, a többiek pedig megfogadják, hogy jövőre még gondosabban kimunkálják a mesterművüket.
A karácsonyfát nem csak a bevásárlóközpontokban díszítik fel egészen korán, hanem az otthonokban is, hivatalosan december 8-án öltöznek ünnepi ruhába a (mű)fenyők, ezen a napon munkaszünetet is tartanak Szent Immakoláta tiszteletére. Az, hogy mi kerül az asztalra karácsonykor, tájegységenként és családonként változó, ami örök klasszikus, az a kandírozott gyümölcsökkel, mazsolával és csonthéjasokkal gazdagított, puha sütemény, a panettone, aminek töltetlen változata a pandoro – így mindenki megtalálja az ízlésének megfelelőt. Ehhez édes bort vagy pezsgőt bontanak, és szoros ölelés és hátba veregetés mellett kívánnak boldog karácsonyt mindenkinek.
Ünnep Svédországban
Színes házak. Pirosak. Sárgák. Kékek. Fehérek. Zöldek. Hideg és a legtöbb esetben hó. Az ablakokba plafonról belógó világítótestek, belső párkányba tett álló lámpák, mind-mind fényt adnak kifelé a sötét svéd utcákra, vidékre, ahol alig pár órát van csak napközben világos vagy sem, mert a nap nem megy fel télen az ég tetejére. Az ablakon túl, ünnepi piros drapériákba díszített otthonokban, szépen kristályokkal, gyertyákkal terített roskadozó asztal körül ülnek a nem kizárólag, de többnyire szőke svédek.
Igen, elengedhetetlen a kínálatban, a házilag készített vagy készen vásárolt húsgombóc, héjában főtt egész burgonyával, ahol kisgyermek van sült krumplival is akár, áfonyával és barna szósszal tálalva. E mellett karácsonyi sonkát sütnek, hasonlóan, mint mi magyarok húsvétkor, csak éppen ők másként fűszerezik, például szegfűszeggel. Az asztalon van pácolt hering, a lazac, és kålpuding, egy rakott kelkáposztás étel, amit szintén áfonyalekvárral fogyasztanak. Desszertnek nem hagyják ki a tejbegrízt, tejberizst vagy éppen a zabkását sem.
Az ízletes késői ebéd után, vagy korai vacsora előtt érkezik a házba a Jultomten, azaz a Mikulás, akit az egyik családtag játszik el (aki csak kiugrott újságot venni vagy valamit megcsinálni hirtelen a ház körül) gyakran az apuka vagy nagypapa, akinek a zsákjából kerülnek elő az ajándékok. Annál a svéd családnál, ahol én karácsonyoztam az egyik legidősebb fiú testvér öltözött be, és egyenként osztotta szét, névre szólóan az ajándékokat. Mivel tele volt a zsákja, többször sorra kerültünk mindannyian. Sok apró meglepetést kaptunk. Csaknem tízen voltunk, ez a ceremónia legalább három órán át tartott. Közben falatoztunk, az ebédről megmaradt finomságokból.
A svéd mikulás egyébként eredetileg egy kis, láthatatlan törpe az északi mitológiából, aki a padláson él és a ház lakóit vigyázza. Egy régi szokás szerint nem szabad megfeledkezni ezekről koboldokról. Az ablakpárkányra sört és zabkását tesznek ki nekik, hogy megkíméljék a családot a csínytevéseiktől. Ilyen játék mikulásmanókkal az a ház is tele volt, ahol én töltöttem a karácsonyt.
![](https://szoknyaesnadrag.hu/wp-content/uploads/2017/12/jul_jultomtem_karácsonyi-kobold_ünnep_svédország_kultúra_www.szoknyaesnadrag.hu_-1024x768.jpg)
Jultomten. A svéd koboldmikulás.
Elengedhetetlen Szenteste a karácsonyi Walt Disney rajzfilm összeállítás nézése családilag. A Kalle anka och hans vänner önskar God Jul, magyarul a Donald kacsa és barátai boldog karácsonyt kívánnak válogatás mintegy harminc éve ülteti a tévé elé a svédeket, akik ezalatt, godis-t, kimérve vásárolt gumicukrot vagy tejberizst esznek. Nemcsak a gyerekek, hanem a felnőttek is.
Szokásuk közé tartozik még a karácsonyi szaunázás, korcsolyázás, iszogatás és a táncolás is Szenteste. Ám a többi két napot végigpihenik. Mi a sűrűn hulló hóban sétáltunk miután megetettük a háztáji állatokat.
Két karácsony külföldön.
Kép: Pixabay, Szoknya&nadrag, Söderbodan.se